Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības padome

2004. gada 16. jūnijā
Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijā (VKPAI) Rīgā Pils ielā 22-105

XVIII sēdes
PROTOKOLS

Sēdē piedalās J. Asaris, A. Cinis, J. Dambis, J. Krastiņš, A. Kronbergs, D. Neiburga, P. Strancis, V. Štrams, Dz. Upmace;
	Zaiga Dūmiņa (“LETA”); Džeina Kārkliņa (“Diena”).

Sēdi vada D. Neiburga.
Sēdi protokolē Z. Redberga.
Sēdi atklāj 15.00.

D. Neiburga aicina Padomes locekļus izteikt ierosinājumus attiecībā uz šīs dienas sēdes darba kārtību un iepazīstina ar “VZ birojs” iesniegumu (16.06.2004. dokuments ar VKPAI reģ. Nr. 1647), kurā lūgts projektu “"Detāplans teritorijai starp Āgenskalna līci, Raņķa dambi un Trijādības ielu" (pasūtītājs: SIA "Nekustamo īpašumu sabiedrība "Prokurs""; projektētājs un iesniedzējs: SIA "VZ birojs") izskatīt nākošajā Padomes sēdē.
Dz. Upmace ierosina neizskatīt ar projektu “Darījumu centrs – dzīvojamā māja” (adrese: Republikas laukums 3; pasūtītājs: A/S “Eldikrija”; projektētājs: SIA “Uģis Šēnbergs. Arhitekts”) saistītos jautājumus, jo nav sagatavots Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrijas atzinums; tā kā ir pieprasīta papildus informācijas Rīgas domei.
Padomes locekļi atbalsta J. Asara ierosinājumu izskatīt projektu “ Jumta stāva izbūve” (adrese: Vaļņu iela 11; pasūtītājs: A/S “Latvijas Unibanka”; projektētājs: SIA “5. iela”)
Padomes locekļi atbalsta A. Ciņa ierosinājumu izskatīt zemes gabala sadalīšanas priekšlikumu Kalēju ielā 27.

1. Padomes XIX sēdes darba kārtības apspriešana
Padomes locekļi nolemj nākošo sēdi noturēt 2004. gada 22. jūnijā 8.00 un tās darba kārtībā iekļaut:
1/ projekta "Detāplans teritorijai starp Āgenskalna līci, Raņķa dambi un Trijādības ielu" izskatīšanu (pasūtītājs: SIA "Nekustamo īpašumu sabiedrība "Prokurs""; projektētājs un iesniedzējs: SIA "VZ birojs");
2/ ar projektu “Darījumu centrs – dzīvojamā māja” (adrese: Republikas laukums 3; pasūtītājs: A/S “Eldikrija”; projektētājs: SIA “Uģis Šēnbergs. Arhitekts”) saistīto jautājumu izskatīšanu;
3/ ar ēkas Uzvaras bulvārī 2 saglabāšanu saistīto jautājumu izskatīšanu (pēc J. Krastiņa ierosinājuma).

2. Ar projektu “Daudzstāvu dzīvojamās ēkas būvniecības priekšlikums” (adrese: Elizabetes iela 39, Rīga; pasūtītājs: “E 39”; projektētājs: “Arhitektonika”) saistīto jautājumu izskatīšana
Par SIA “E 39” sagatavoto dokumentāciju par būvniecības ieceres virzību daudzstāvu dzīvojamās ēkas projektam Rīgā Elizabetes ielā 39 (16.06.2004. dokuments ar VKPAI reģ. Nr. A-1190) iepazīstina pasūtītāja pārstāvis Arnis Auzers, klātesot pasūtītājam Nikolajam Rozenbergam un arhitektei Maijai Ezergailei.
Atbildot uz J. Krastiņa aizrādījumu, ka biroja “Arhitektonika” projektā ir pārkāpti Rīgas būvnoteikumi, A. Auzers paskaidro, ka piedāvātais risinājums ir tikai vispārējs idejas pieteikums.
J. Krastiņš izsaka bažas par sekmīgu tāda projekta attīstību, kas jau pirmajā versijā ignorē pastāvošos likumus.
V. Štrams paskaidro, ka SIA “E 39” iesniegtā dokumentācija par būvniecības ieceres virzību ir sagatavota kopā ar Rīgas pilsētas Būvvaldes vadītāju Intu Pujātu un parāda projekta attīstības gaitu kopš pirmās saskaņošanas procedūras 1994. gadā, pirms Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un aizsardzības likuma pieņemšanas. Viņš aicina pieņemt atsevišķu lēmumu par to, vai daudzstāvu būve konkrētajā vietā ir pieļaujama, atgādinot par precedentu, ar kuru vēl “jūtīgākā” vietā Baznīcas ielā savulaik pieļauta koka ēkas pārvietošana. 
P. Strancis, atbildot uz Dz. Upmaces jautājumu, paskaidro, ka Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības plāna 1. redakcijā koka ēka Elizabetes ielā 39 atzīmēta kā saglabājama, bet sabiedriskajā apspriešanā izteikti arī citi priekšlikumi.
D. Neiburga atgādina Padomes XII sēdē (31.03.2004.) pieņemto lēmumu “līdz Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības plāna apstiprināšanai noraidīt projektu, kurā paredzēta koka ēkas Elizabetes ielā 39 nojaukšana un jaunas daudzstāvu dzīvojamās ēkas būvniecība”.
J. Dambis citē Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un aizsardzības likuma Pārejas noteikumu 10. punktu (“ Fiziskās vai juridiskās personas var turpināt līdz šā likuma spēkā stāšanās brīdim likumīgi uzsāktos būvdarbus Rīgas vēsturiskajā centrā.”) un 5. punktu (“Līdz Rīgas vēsturiskā centra teritorijas plānojuma spēkā stāšanās brīdim Rīgas vēsturiskajā centrā aizliegts veikt jaunu ēku būvniecību publiskajā ārtelpā (…), vēsturisko ēku nojaukšanu (izņemot avārijas stāvoklī esošās ēkas, ja tās publiskajā ārtelpā apdraud cilvēku veselību vai dzīvību), ēku un būvju rekonstrukciju, kā arī pieminekļu uzstādīšanu un atjaunošanu, ja tas būtiski pārveido kultūrvēsturisko vidi.”). Viņš uzskata, ka būvdarbi nav uzsākti, jo nav izņemta būvatļauja, un ka Padomes rīcībā nav pierādījumu, ka koka ēka būtu avārijas stāvoklī.
A. Auzers norāda uz to, ka termins “vēsturiskās ēkas” neapzīmē valsts vai pašvaldības aizsargāta pieminekļa statusu. 
V. Štrams un D. Neiburga aicina jautājumu skatīt pēc būtības.
J. Krastiņš atzīst, ka tipiska 19.gadsimta 2.puses koka ēka ir “iespiesta” starp divām blakus esošajām mūra mājām, un pauž uzskatu, ka labprāt tās vietā redzētu kvalitatīvu jaunbūvi, vienlaikus kritizējot biroja “Arhitektonika” risinājumu.
A. Auzers atgādina, ka pasūtītājs 2003. gadā ir organizējis skiču projektu konkursu un biroja “Arhitektonika” priekšlikumu novērtējis kā savām interesēm atbilstošāko.
P. Strancis pauž pārliecību, ka plānošanas process ir politisks un diskusiju process, līdz ar to Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības plānā ir iespējamas izmaiņas.
A. Cinis aicina uz konkrēto situāciju skatīties plašākā kontekstā, pieminot koka ēkas pārvietošanu no Baznīcas ielas un atzīstot, ka ļoti svarīga ir koka ēku grupu saglabāšana. 
J. Dambis piezīmē, ka ēkas pārvietošanas gadījumā tiešas pretrunas ar likumu nerodas, jo likumā par to nekas nav teikts. Viņš atzīst, ka likumā nav noteikts termiņš, kad rīkojams projektu skiču konkurss, līdz ar to, ja konkurss jau ir noticis, prasība pēc radošas sacensības uzskatāma par izpildītu.
J. Krastiņš ierosina akceptēt jaunbūves ieceri ar prasību tajā integrēt esošās koka ēkas fasādes elementus. 
A. Cinis izsaka pārliecību, ka projektētājiem būtu jādod iespēja būt radoši atraisītiem un ka J. Krastiņa minētais nosacījums novedīs pie risinājumiem ar detaļu “pielipināšanu” jaunajam apjomam vai koka ēkas “aizlikšanu aiz stikla”.
A. Kronbergs izsaka minējumu, ka lielākā Padomes locekļu daļa jūt, ka konkrētajā vietā ir iespējama jaunas vērtības radīšana, un atzīst, ka lēmums jāpieņem, samērojot visa kvartāla kvalitātes. Viņš ir pārliecināts, ka mūsdienu arhitektūra var esošajām pievienot jaunas vērtības, un informē, ka balsojumā atturēsies, jo biroja “Arhis” arhitekti ir piedalījušies projekta skiču konkursā.
16.15 aiziet J. Dambis.
D. Neiburga rezumē izskanējušos Padomes locekļu viedokļus: jaunbūvi varētu atļaut, ja būtu garantija, ka no jauna radītais būs augstvērtīgs.
A. Auzers koka ēkas akurātu demontāžu un pārvietošanu min kā vienīgo iespēju radīt Elizabetes ielas kā promenādes cienīgu lepnu jaunbūvi. 
J. Krastiņš atgādina, ka koka ēka bijusi savam laikam lepna būve un ka tās kultūrvēsturiskā vērtība nav apšaubāma. 
J. Asaris iebilst pret D. Neiburgas  ierosinājumu koka ēkas izvērtēšanu uzticēt 3 ekspertiem. 
A. Cinis pauž uzskatu, ka izskatāmais ir arhitektūras politikas jautājums un ka, to risinot, nav “jāslēpjas” aiz ekspertiem.
Pēc diskusijām Padomes locekļi balso par lēmumu, ka jaunas ēkas būvniecība ir iespējama ar nosacījumu, ka esošā ēka tiek integrēta jaunajā apjomā vai pārvietota uz citu iepriekš ar attiecīgajām institūcijām saskaņotu vietu Rīgā: “par “- J. Asaris, A. Cinis, J. Krastiņš, D. Neiburga, P. Strancis, V. Štrams; “pret “- Dz. Upmace; “atturas” – A. Kronbergs. Lēmums pieņemts.
16.28 atgriežas J. Dambis.

3. Bēniņu rekonstrukcijas priekšlikuma izskatīšana (adrese: Jāņa iela 3 (pagalma ēka); iesniedzējs un projektētājs: arh. V. Šlars) 
Ar projekta attīstības gaitu un VKPAI speciālistu iebildumiem iepazīstina J. Asaris, viņu papildina A. Cinis, paužot uzskatu, ka projekts ir atbalstāms.
Ar projektu iepazīstina arhitekts Vilnis Šlars.
Pēc diskusijām Padomes locekļi balso par lēmumu atbalstīt bēniņu rekonstrukcijas priekšlikumu: “par “- A. Cinis, J. Krastiņš, A. Kronbergs, P. Strancis. V. Štrams; “pret” – Dz. Upmace; “atturas” –  J. Asaris, J. Dambis, D. Neiburga. Lēmums: priekšlikums atbalstīts.

4. Projekta “Patvertnes rekonstrukcija. Daudzfunkcionāla ēka” izskatīšana (adrese: Pulkveža Brieža iela 19 A; pasūtītājs: SIA “Konna Invest”; projektētājs: “Palast Architekts”; iesniedzējs: VKPAI)
Par projekta attīstības gaitu un VKPAI viedokli informē J. Asaris: rekonstruējot esošo patvertni, blakus 13. vidusskolai piedāvāta jauna apjomīga būve; VKPAI speciālisti izteikuši šaubas, vai tāds apjoms ir pieļaujams. 
Ar projektu iepazīstina arhitekts Juris Bērziņš.
J. Krastiņš raksturo konkrēto Pulkveža Brieža ielas daļu aiz arhitekta Pūpola projektētās skolas kā telpiski izirušu un pauž uzskatu, ka piedāvātais risinājums to piepilda un harmonizē.
Pēc A. Kronberga ieteikuma Padomes locekļi balso par lēmumu principiāli atbalstīt patvertnes pārveidošanu par daudzfunkcionālu ēku un aicināt autorus saskaņojošajās institūcijās iesniegt nogabala konceptuālu skici un vizualizācijas no nozīmīgākajiem saktu punktiem. Lēmums pieņemts vienbalsīgi.

5. Projekta “O. Kalpaka pieminekļa izbūve Esplanādē” izskatīšana (pasūtītājs: “Kalpaka pieminekļa fonds”; projektētājs: “A. Veidemaņa projektēšanas birojs”, iesniedzējs: VKPAI)
J. Asaris un J. Dambis pamato projekta izskatīšanas nepieciešamību Padomē.
A. Cinis informē par to, ka lēmums attiecībā uz novietojumu pieņemts Rīgas domes Pieminekļu padomē un ka ir noticis konkurss un maketēšana dabā, līdz ar to nesaskatot problēmas pieminekļa izveidē.
Padomes locekļi balso par lēmumu atbalstīt projektu: “par” – J. Asaris, A. Cinis, J. Dambis, J. Krastiņš, A. Kronbergs, D. Neiburga, V. Štrams, Dz. Upmace; “pret “- nav; “atturas” – P. Strancis.

6. Latvijas Republikas Saeimas deputāta Edgara Jaunupa iesnieguma par skvēra izveidi Riharda Tomsona piemiņai Rīgā Tomsona ielā izskatīšana
A. Cinis informē, ka RKPAI uz līdzīga satura iesniegumu jau ir atbildējusi, atzīmējot, ka skvēram izvēlētais zemes gabals ir privātīpašums, kurā atbalstīta dzīvojamās ēkas būvniecības iecere.
Padomes locekļi balso par lēmumu jautājuma izskatīšanu atlikt, jo iesniegtais materiāls neļauj priekšlikumu izvērtēt pēc būtības: “par” – J. Asaris, A. Cinis, J. Dambis, J. Krastiņš, A. Kronbergs, D. Neiburga, P. Strancis, Dz. Upmace; “pret “- nav; “atturas “- V. Štrams.

7. Projekta par Pulkveža Bieža ielas 10 kā zaļās ielas izveidošanu posma no Elizabetes ielas līdz Mednieku ielai un ēkas Pulkveža Brieža ielā 10 ieejas izveidošanu izskatīšana (iesniedzējs: N. Kalvāns)
Ar projekta papildinājumu iepazīstina Valērijs Loiteršteins, klātesot Normundam Kalvānam.
P. Strancis pauž uzskatu, ka priekšlikums nav apspriežams, kamēr nav izstrādāta jaunā pilsētas transporta shēma.
J. Krastiņš piebilst, ka bez piedāvātā, kas nav pieņemams, ir iespējami daudzi citi ieejas mezgla risinājuma veidi. 
Padomes locekļi nolemj projektu neizskatīt, jo iesniegtajos materiālos nav saskatāmas būtiskas iepriekšējā projekta risinājuma izmaiņas. 

8. Projekta “Jumta stāva izbūve” izskatīšana (adrese: Vaļņu iela 11; pasūtītājs: A/S “Latvijas Unibanka”; projektētājs: SIA “5. iela”; iesniedzējs: VKPAI)
Ar izmaiņām projektā iepazīstina arhitekte Anita Šnitko, klātesot biroja “5. iela” vadītājai Jelenai Krasnoruckai un pasūtītāja pārstāvim Ferdinandam Vernušam.
17.34. V. Štrams aiziet.
Pēc diskusijām Padomes locekļi balso par lēmumu atbalstīt izstrādāto priekšlikumu ar nosacījumu, ka Vaļņu ielai paralēlās jumta izbūves fasādes plakne tiek atvirzīta attālumā, kas izslēdz iespēju to uztvert no publiskās ārtelpas ielas līmenī: “par “- J. Asaris, A. Cinis, J. Dambis, J. Krastiņš, A. Kronbergs, D. Neiburga, P. Strancis, Dz. Upmace; “pret” – nav; “atturas” – nav. Lēmums pieņemts.

9. Zemes gabala sadalīšanas projekta izskatīšana (adrese: Kalēju iela 27; iesniedzējs: RKPAI)
Ar projektu iepazīstina A. Cinis: zemes gabalam ir viens īpašnieks; sadalīšana ļautu racionālāk to izmantot; 20. gadsimta sākuma plāni liecina, ka konkrētajā vietā bijuši 3 gruntsgabali. Viņš aicina Padomi principiāli atbalstīt zemes gabala sadalīšanu.
Dz. Upmace ierosina uzsākt šīs teritorijas detaļplānojuma izstrādi.
Pēc diskusijām Padomes locekļi balso par lēmumu atbalstīt projektu, kas gruntsgabalu dalījumu pietuvina vēsturiskajam: “par” – J. Asaris, A. Cinis, J. Dambis, J. Krastiņš, A. Kronbergs, D. Neiburga, P. Strancis, Dz. Upmace; “pret” – nav; “atturas” – nav. Lēmums pieņemts.

10. Atzinuma par Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības plāna 1. redakciju sagatavošana
Par plāna 1. redakcijas sabiedriskās apspriešanas rezultātiem informē P. Strancis un Rīgas domes Pilsētas attīstības departamenta Pilsētplānošanas pārvaldes Projektu nodaļas vadītāja Iveta Staša.
D. Neiburga iepazīstina ar UNESCO Latvijas Nacionālās komisijas Kultūras programmas padomes 08.06.2004. vēstuli Nr. 4.4./39 par Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības plāna 1. redakciju, kurā teikts, ka “darbs pie Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības plāna izstrādes ir intensīvi jāturpina, un tā kvalitātes nodrošināšanai ir nepieciešams pagarināt plāna izstrādes termiņu, kā arī ir ieteicams paplašināt konsultācijas gan ar mūsu valsts, gan starptautiskajiem dažādu nozaru ekspertiem”. 
P. Strancis informē, ka līdz ar UNESCO LNK Kultūras programmas padomes atzinumu saņemta arī VKPAI 14.06.2004. vēstule Nr. 1135 par teritorijas plānojuma “Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības plāns” 1. redakciju, kurā teikts, ka “Inspekcija nesaskaņo Rīgas domes izstrādātā teritorijas plānojuma “Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības plāns” 1. redakciju, kas ir vērtējama kā nepabeigts darbs, kas negarantē visu nozīmīgāko kultūrvēsturisko vērtību saglabāšanu Rīgas vēsturiskajā centrā un tā aizsardzības teritorijā” un ka “projekta pieņemšana esošajā reakcijā varētu dot pamatu investoru piedāvājumu neviennozīmīgai izpratnei, kas savukārt radītu jaunas konfliktsituācijas starp īpašniekiem, attīstītājiem un projektu saskaņojošajām institūcijām, kā arī neapmierinātību sabiedrībā”. 
J. Dambis informē par Saeimas Izglītības, kultūras un zinātnes komisijas sanāksmi, kurā viņš ir piedalījies un kurā nolemts plāna izstrādes termiņu nepagarināt, līdz ar to visas iespējamās pretenzijas novirzot uz Rīgas domi.
P. Strancis informē par Rīgas domes lēmuma projektu “Par Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības plāna galīgās redakcijas izstrādi”, saskaņā ar kuru Pilsētas attīstības departamentam Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības plāna galīgā redakcija, kas sagatavota uz 1. redakcijas pamata, jāsagatavo un jāiesniedz Rīgas domei līdz 2004. gada 30. novembrim. Viņš piebilst, ka arī Kultūras ministrijas atbildīgās amatpersonas novembri minējušas kā termiņu plāna galīgās redakcijas izstrādei. 
Dz. Upmace piebilst, ka arī Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrija ir Saeimu aicinājusi termiņu pagarināt, jo Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības plāns nav apstiprināms bez Rīgas transporta attīstības jautājumu atrisināšanas. Ministrija norāda, ka plāns jāpapildina ar vairākām teritorijām, kurām būtu jāizstrādā detaļplānojumi.
Pēc diskusijām Padomes locekļi balso par lēmuma formulējumu (“Padome pozitīvi vērtē veikto darbu, bet atzīst, ka plāns nav izstrādāts tādā pakāpē, kas atzīstams par pabeigtu pilsētplānošanas dokumentu. Padome iesaka darbu turpināt, ņemot vērā dažādu institūciju ieteikumus un tālākajā darbā iesaistot iespējami vairāk kvalificētu speciālistu.”): “par” – J. Asaris, A. Cinis, J. Dambis, J. Krastiņš, A. Kronbergs, D. Neiburga, Dz. Upmace; “pret” – nav; “atturas” – P. Strancis. Lēmums pieņemts.

Sēdi slēdz 18.38.

J. Asaris

A. Cinis

J. Dambis

J. Krastiņš

A. Kronbergs

D. Neiburga

P. Strancis

V. Štrams

Dz. Upmace

Z. Redberga