Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības padome

2004. gada 22. jūnijā
Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijā (VKPAI) Rīgā Pils ielā 22-105

XIX sēdes
PROTOKOLS

Sēdē piedalās: J. Asaris, A. Cinis, J. Dambis, J. Krastiņš, A. Kronbergs, P. Strancis, V. Štrams, Dz. Upmace;
	Zaiga Dūmiņa (“LETA”), Džeina Kārkliņa (“Diena”).

Sēdi vada: J. Krastiņš.
Sēdi protokolē: Z. Redberga.
Sēdi atklāj 8.00.

1. Padomes XX sēdes darba kārtības apspriešana
Padomes locekļi nolemj XX sēdi noturēt 2004. gada 11. augustā 15.00.

2. Projekta "Detāplans teritorijai starp Āgenskalna līci, Raņķa dambi un Trijādības ielu" izskatīšana (pasūtītājs: SIA "Nekustamo īpašumu sabiedrība "Prokurs""; projektētājs un iesniedzējs: SIA "VZ birojs")
Ar VKPAI viedokli iepazīstina J. Dambis: detālplānā ir vairākas būtiskas nepilnības, tostarp neatbilstība spēkā esošajam Rīgas attīstības plānam; detālplāns iesniegtajā gatavības pakāpē nav saskaņojams.
P. Strancis aizrāda, ka pasūtītājam ir tiesības ar detālplānu piedāvāt grozījumus pilsētas attīstības plānā. Viņš informē, ka projektu nevar saskaņot un apstiprināt, jo nav notikusi otrā sabiedriskā apspriešana un nav izstrādāta transporta shēma.
J. Krastiņš konstatē, ka ir iesniegti trīs dažādi apbūves priekšlikumi, un kritizē izvēlēto radiālo plānojuma shēmu, kas īstenojama tikai ar labiekārtojuma elementiem un rada haotiskas vides iespaidu bez noteikta kompozicionālā principa attiecībā uz ēku augstumu.
P. Strancis informē par sarunām ar projektētājiem, kas pauduši gatavību darbu turpināt, papildinot arī pilsētbūvniecisko priekšlikumu daļu. Viņš izsaka pārliecību, ka tik intensīvas apbūves priekšlikuma obligāta daļa ir transporta risinājums. 
A. Kronbergs atgādina, ka nekontrolēta attīstība Ķīpsalā un tai piegulošajās teritorijās ir bīstama, un pauž prieku par to, ka pilsētas atbildīgās institūcijas to neaizmirst. Viņš informē, ka balsojumā atturēsies, jo viedokli par šo apbūves priekšlikumu ir paudis vienā citā projektā. 
Pēc diskusijām Padomes locekļi balso par atbalstu projektam esošajā detalizācijas pakāpē: “par” – nav; “pret” – J. Asaris, A. Cinis, J. Dambis, J. Krastiņš, P. Strancis, V. Štrams, Dz. Upmace; “atturas” – A. Kronbergs. Lēmums: projekts ir noraidīts.

3. Ar projektu “Darījumu centrs – dzīvojamā māja” (adrese: Republikas laukums 3; pasūtītājs: A/S “Eldikrija”; projektētājs: SIA “Uģis Šēnbergs. Arhitekts”; iesniedžejs: VKPAI) saistīto jautājumu izskatīšana
Par Reģionālās attīstības un pašvaldību lietu ministrijas veiktās izpētes rezultātiem attiecībā uz projekta attīstības gaitu informē Dz. Upmace
A. Kronbergs piezīmē, ka situācija ir ļoti sarežģīta, un konstatē, ka jautājuma juridiskā puse nav īsti skaidra.
J. Krastiņš iestarpina, ka būvlaukumā darbi joprojām turpinās.
J. Asaris informē, ka būvēts tiek ar spēkā esošu būvatļauju (tā ir pagarināta), bet darbu veikšana nav saskaņota ar VKPAI un konstatē, ka nedz VKPAI, nedz Padomes rīcībā nav līdzekļu, ar kuriem būvdarbus apturēt – tie tiek turpināti.
J. Krastiņš pauž neizpratni par to, kā konkrētajā vietā var parādīties apjoms, kurš pēc būtības ir pretlikumīgs, jo acīmredzami neatbilst būvnoteikumiem, un, ja būvprojekts arī ir saskaņots likumā noteiktā kārtībā, tad šie saskaņojumi neatbilst likumiem, tāpēc ir pretlikumīgi. 
V. Štrams atgādina, ka džins no pudeles ir izlaists ar pašu svētību – kolēģi ar skanīgiem vārdiem (arī VKPAI un Rīgas domes amatpersonas un klātesošie) ir parakstījuši Pilsētbūvniecības padomes attiecīgās sēdes protokolu, līdz ar to veicinot procesa attīstību. 
Dz. Upmace iestarpina, ka, acīmredzot, Pilsētbūvniecības padome līdzīgi kā Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības padome jautājumu ir izskatījusi pēc būtības. 
V. Štrams turpina: autori minēto Pilsētbūvniecības padomes protokolu pievienoja projektam, ko iesniedza saskaņošanai; tas bijis pamats arī kredītu piešķiršanai.
J. Krastiņš atgādina, ka tā saucamo Skābbarības torni sāka celt 1967. gadā, lai “uzlabotu” Rīgas siluetu, un tikai pēc tam tika piemeklēta ēkas funkcija. Viņš pauž viedokli, ka kolēģu spriedumus, kas atspoguļojas Pilsētbūvniecības padomes sēdes protokolā, var saprast – UNESCO Pasaules mantojuma vietas robeža aptek apkārt šai teritorijai un acīmredzot bijusi vēlme harmonizēt blakus esošās augstceltnes blāķa radīto destruktīvo iespaidu.
J. Dambis pauž uzskatu, ka katrs projekts ir jāskata tā laika kontekstā, kurā tas ticis iesniegts saskaņošanai: Padome nevar izskatīt 2002. gada projektu, kam piemita zināma elegance un kas bija savam laikam moderns, tam piemērojot šodienas prasības. Viņaprāt, Padomei šobrīd jāizskata pilnīgi cits projekts, pēc kura šobrīd notiek būvniecība un kam piemērojami šobrīd spēkā esošie likumi.
J. Krastiņš secina, ka ēkas paredzētais augstums būtiski nav mainījies un ka jau no paša projektēšanas sākuma paredzētais būvapjoma augstums ievērojami pārsniedzis 1995. gadā apstiprinātā Rīgas pilsētas attīstības plāna nosacījumus, piebilstot, ka ne jau fasāžu risinājumi šobrīd ir svarīgākais.
Dz. Upmace aicina projektu vērtēt pēc būtības. 
V. Štrams konstatē, ka Būvvalde savulaik ir iedevusi tādu kā vekseli vai kredītu šim projektam, un prognozē, ka, ja darbus būvlaukumā apturēs, tad sagaidāms zaudējumu piedzīšanas mēģinājums. Viņš vēršas pie J. Dambja kā VKPAI vadītāja, aicinot VKPAI būvniecību apturēt caur tiesu.
J. Dambis pauž uzskatu, ka, tā kā būvattļauja ir pagarināta, tad visas pretenzijas attiecināmas uz pilsētas dienestiem. 
J. Krastiņš rezumē:  visi iekšēji jūt, ka pilsētbūvnieciskās un arhitektoniskās kvalitātes ziņā top “triangulam” vai “stokmanim” līdzīga celtne; Padomei kā padomdevējai institūcijai būtu jāvērtē šis projekts kopumā - ēka Republikas laukumā 3 neatbilst vietas raksturam, mērogam, kā arī būvnormatīviem, tā, iespējams, izkropļos Rīgas siluetu, tāpēc nepieciešama plašas sabiedrības un profesionāļu viedokļa noskaidrošana.
A. Kronbergs domā, ka Padome varētu ierosināt projektu apspriest plašākā profesionālu lokā vēl vienā diskusijā, jo pastāv šaubas par projekta ieceru atbilstību izvēlētajai vietai.
J. Dambis ir pārliecināts, ka Padome varētu viennozīmīgi pateikt, ka iesniegtais projekts neatbilst Rīgas pilsētas attīstības plānam un spēkā esošajiem pilsētas apbūves noteikumiem, un lūgt iespēju robežās to koriģēt.
J. Krastiņš ir pārliecināts, ka Padomei jāizsaka viedoklis, ko jebkurš, kam tas nepieciešams, var izmantot kā argumentu – jaunceļamā ēka Republikas laukumā 3 neatbilst Rīgas attīstības plānam un aktīvi izmaina pilsētas vēsturisko siluetu.
V. Štrams un A. Kronbergs iesaka palikt tikai pie fakta konstatācijas, neiejaucoties ar konkrēto arhitektūras risinājumu saistītajās lietās.
Pēc diskusijām Padomes locekļi balso par diviem priekšlikumiem, par kuriem J. Asaris informē D. Neiburgu, kas balsošanā piedalās pa tālruni.
1/ “Projekts neatbilst Rīgas attīstības plānam un Rīgas apbūves noteikumiem un aktīvi izmaina pilsētas vēsturisko siluetu”: “par” – Dz. Upmace, J. Krastiņš, D. Neiburga; “pret” – nav; “atturas” – J. Asaris, A. Cinis, J. Dambis, A. Kronbergs, P. Strancis, V. Štrams. Lēmums nav pieņemts.
2/ “Projekts neatbilst Rīgas attīstības plānam un Rīgas apbūves noteikumiem”: “par” – J. Asaris, A. Cinis, J. Dambis, A. Kronbergs, P. Strancis, V. Štrams; “pret” – J. Krastiņš; “atturas” – D. Neiburga, Dz. Upmace. Lēmums pieņemts.

4. Ar ēkas Uzvaras bulvārī 2 saglabāšanu saistīto jautājumu izskatīšana
J. Krastiņš iepazīstina ar dokumenta projektu “Viedoklis par Latvijas Nacionālās bibliotēkas jaunceltni”, kas pamatots ar Latvijas Reģionālās arhitektūras akadēmijas savulaik izteikto atzinumu.
A. Cinis piekrīt tam, ka ēka Uzvaras bulvārī 2 ir jāsaglabā, jo tā ir pilsētbūvnieciskā un telpiskā aspektā nozīmīga, bet nepiekrīt attiecībā uz ēkas funkciju minētajam. 
J. Krastiņš pauž uzskatu, ka, īstenojot Latvijas Nacionālās bibliotēkas (LNB) projektu, ēka Uzvaras bulvārī nevar funkcionēt autonomi. Viņš, atbildot uz A. Kronberga jautājumu, paskaidro, ka šobrīd ar argumentu par nojaukšanas nepieciešamību (nevis par rezervēšanu bibliotēkas vajadzībām, kas būtu lētāk), notiek ēkas “atbrīvošana”, un atgādina LNB projekta autora Gunāra Birkerta savulaik teikto, ka ēka Uzvaras bulvārī 2 ir robusta un kropļo jauno risinājumu. J. Krastiņš aicina Padomes locekļus balsot par dokumenta projektu “Viedoklis par Latvijas Nacionālās bibliotēkas jaunceltni”.
A. Kronbergs nav gatavs izšķirt ēkas Uzvaras bulvārī 2 likteni atrauti no LNB projekta un iesaka izskatīt bibliotēkas projektu.
J. Krastiņš klātesošajām valsts un pašvaldības amatpersonām uzdod jautājumu par to, kādā stadijā LNB projekts ir saskaņots.
J. Dambis informē, ka VKPAI šis projekts nav ticis iesniegts un izskatīts un ka VKPAI ir saņemta Kultūras ministrijas 11.06.2004. vēstule Nr. LNBP-1574 par ēkas Uzvaras bulvārī 2 nojaukšanas iespējamību.
A. Cinis informē, ka Būvvalde arhitektūras plānošanas nosacījumus nav devusi, piebilstot, ka tam arī nebūtu nekādas jēgas, jo projekts neatbilst nekādiem nosacījumiem - tos varētu izstrādāt ar detālplānu. 
J. Krastiņš konstatē, ka LNB projekts top pilnīgi indiferenti pret likumā paredzēto kārtību, kā atsevišķa ģēnija darbs, uz kuru neattiecas ne konkrētās vides, ne likumdošanas aktu konteksts.
A. Cinis atgādina, ka ir pieņemts īpašs likums par LNB celtniecību, bet nav pieņemts lēmums par to, ka projekts norobežojams no jebkuriem noteikumiem.
J. Dambis piesauc KM vēstuli ar lūgumu saskaņot ēkas Uzvaras bulvārī 2 nojaukšanu, uz kuru VKPAI būs jāatbild, un pauž viedokli, ka bibliotēkas labā būtu ar mieru zaudēt kultūras pieminekli.
J. Asaris piekrīt A. Kronbergam, ka abas būves – esošā un jaunceļamā – skatāma kopsakarībās. 
J. Krastiņš izsaka nožēlu par to, ka ēka Uzvaras bulvārī 2, pretēji ekspertu komisijas lēmumam, savulaik “izkritusi” no valsts aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksta. 
Padomes locekļi apspriež dažādus lēmuma variantus. 
Pēc diskusijām Padomes locekļi balso par lēmumu lūgt projektētājus iesniegt LNB projektu izskatīšanai Padomē. Lēmums pieņemts vienbalsīgi.

Padomes locekļi nolemj sēdes darba kārtības 5. un 6. punktu izskatīt kopā. 
5. Skiču projekta “Ekoloģiskās apbūves komplekss” izskatīšana (adrese: Balasta dambis 9; projektētājs: “GMP Architects”; iesniedzējs: VKPAI un SIA “Balasta Properties”)
6. Ieceres par ēkas būvniecību Balasta dambī 1 izskatīšana (pasūtītājs: SIA “DAM Property Investments”; iesniedzējs: VKPAI)
Par projekta “Ekoloģiskās apbūves komplekss attīstības gaitu informē P. Strancis: tas Būvvaldē ir izskatīts un atzīts par spēkā esošajam Ķīpsalas detālplānojumam atbilstošu.
V. Štrams informē, ka šobrīd Ķīpsalas detālplāns ir “atvērts” un ka līdz gada beigām tas varētu tikt “slēgts”. Viņš izsaka komplimentus A. Kronbergam, pēc kura izstrādātās vīzijas top Ķīpsalas detālplāna korekcijas. V. Štrams rezumē: neatkarīgi no tā, ka notiek darbs pie izmaiņām, projekti vērtējami pēc to atbilstības spēkā esošajam detālplānam.
Ar ieceri par ēkas būvniecību Balasta dambī 1 iepazīstina autori arhitekti Viktors Valgums un Uldis Bērziņš. V. Valgums informē par to, ka, neskatoties uz nosacījumiem, kas saistoši arī projektējot ēku kompleksu Balasta dambī 9, divdesmit piecu stāvu ēkas Balasta dambī 1 projektēšanas darbu uzsākšanai nav izsniegts arhitektūras plānošanas uzdevums - VKPAI nav izsniegusi Rīgas pilsētas Būvvaldes pieprasīto pozitīvo atzinumu vai nosacījumus atbilstoši spēkā esošajam detālplānam, un izsaka vēlējumu, lai pret projektiem ar vienādiem pamatnoteikumiem attieksme būtu vienlīdzīga. 
J. Asaris izsaka VKPAI speciālistu viedokli par to, ka kultūras piemineklis ir saglabājams un ka augstbūvei Blasta dambī 1 būtu jāatrodas pietiekošā attālumā no jahtkluba. 
9.33 aiziet P. Strancis.
J. Dambis aicina Padome lēmumā iekļaut nosacījumu, ka attālumam starp ēkām – esošo un jaunceļamo - jābūt tādam, lai jahtklubs varētu eksistēt kā brīvstāvošs apjoms. 
J. Krastiņš atgādina, ka konkrētajā teritorijā detālplāns paredz augstbūvi.
V. Štrams atbalsta A. Ciņa ierosinājumu projektu par ēkas Balasta dambī 1 ieceri Padomē izskatīt pēc tam, kad abas institūcijas – Būvvalde un VKPAI – būs izstrādājušas arhitektūras plānošanas nosacījumus. Viņš aicina VKPAI izsniegt nepieciešamo atzinumu un tālāko projekta attīstības gaitu redz sekojoši: darbs pie projekta tiek turpināts pēc tam, kad tas apspriests Pilsētbūvniecības padomes sēdē.
Padomes locekļi apspriež dažādus lēmumu variantus. 
Pēc diskusijām Padomes locekļi balso par diviem priekšlikumiem.
1/ “Padome neiebilst pret skiču projektu “Ekoloģiskās apbūves komplekss”” (adrese: Balasta dambis 9; projektētājs: “GMP Architects”)”: “par” – J. Asaris, A. Cinis, J. Dambis, J. Krastiņš, A. Kronbergs, V. “Strams; “pret” – nav”; “atturas” – Dz. Upmace. Lēmums: projekts ir atbalstīts.
2/ “Padome neiebilst pret ieceri par ēkas būvniecību Balasta dambī 1, pievēršot uzmanību kultūras pieminekļa – jahtkluba saglabāšanai”: “par” - J. Asaris, A. Cinis, J. Dambis, J. Krastiņš, A. Kronbergs, V. “Strams; “pret” – nav”; “atturas” – Dz. Upmace. Lēmums: projekts ir atbalstīts.

Sēdi slēdz 09.49.

J. Asaris

A. Cinis

J. Dambis

J. Krastiņš

A. Kronbergs

P. Strancis

V. Štrams

Dz. Upmace

Z. Redberga