Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas un attīstības padome

2004. gada 6. janvārī 
Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcijā (VKPAI) Rīgā Pils ielā 22-105

VI sēdes
PROTOKOLS

Sēdē piedalās: J. Asaris, A. Cinis, J. Dambis, J. Krastiņš, A. Kronbergs, J. Lejnieks, D. Neiburga, P. Strancis, V. Štrams, Dz. Upmace.

Sēdi vada: D. Neiburga.
Sēdi protokolē: Z. Redberga.
Sēdi atklāj 16.00.

D. Neiburga: VKPAI ir lūgusi Padomi izskatīt dzīvojamās ēkas (adrese: Martas iela 7, Rīga; projektētājs: “Malas” (arhitekti S. Rižs, A. Poļakova) skiču projektu.
Padomes locekļi nolemj šo projektu izskatīt nākošajā sēdē.
Padomes locekļi nolemj mainīt šīs sēdes darba kārtības punktu secību.

1. Ministru kabineta noteikumu projekta “Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas noteikumi” (skatīt dokumentu (Projekts Nr. 1) pielikumā) atkārtota izskatīšana
J. Dambis informē par dokumenta saskaņošanas procedūru un gaitu (dokumentu “Starpministriju (starpinstitūciju) sanāksmes protokols Nr. 1” (30.12.2003.) skatīt pielikumā).
J. Krastiņš aicina Padomes locekļus iepazīties ar savu noteikumu projekta redakciju (Projekts Nr. 2). 
VKPAI vadītāja vietniece juriste Regīna Eize atgādina, ka Padome nav iekļauta institūciju skaitā, kuras saskaņojums būtu obligāts pirms tā pieņemšanas.
D. Neiburga ierosina turpmākajām diskusijām par pamatu ņemt VKPAI izstrādāto dokumentu (Projekts Nr. 1).
Pēc V. Štrama ierosinājuma Padomes locekļi nolemj sanākt uz ārkārtas sēdi 2004. gada 7. janvārī 16.00 (balsojums: “par” - A. Cinis, J. Krastiņš, D. Neiburga, P. Strancis, V. Štrams, Dz. Upmace, “pret” - J. Asaris, J. Dambis, J. Lejnieks, “atturas” - A. Kronbergs).

2. Okupācijas muzeja (OM) rekonstrukcijas projekta vīzijas (autors: arh. G. Birkerts) izskatīšana (projekta iesniedzējs: Latvijas 50 gadu okupācijas muzeja fonds)
Pēc Padomes uzaicinājuma ar projektu iepazīstina Latvijas 50 gadu okupācijas muzeja fonda Latvijas Okupācijas muzeja Piemiņas vietu programmas vadītājs Rihards Pētersons, lūdzot Padomi atbalstīt arh. G. Birkerta projektā ietvertās idejas – dāvanu Rīgai tās 800.dzimšanas dienā. 
J. Krastiņš pauž neizpratni par projektu, kurā, pretēji vietas kontekstam, uzskatāmi demonstrēts, ka Strēlnieku laukumam jāpaliek neapbūvētam, un norāda, ka ēkas fasāde pret Grēcinieku ielu neatbilst būvnoteikumiem, ka projekts ir abstrakts  un no konteksta izrauts, un nav apspriežams.
J. Lejnieks ir pretējās domās: ja jau ideja par to, ka laukums ir saglabājams, ir akceptēta, tad arh. G. Birkerta ideja – subtils mēģinājums ar kontrastējošu gaišu formu radīt laukuma kulisi – ir atbalstāma.

J. Krastiņš uzdod jautājumu, vai ir kāds juridisks dokuments, kas apstiprina, ka Strēlnieku laukums nav apbūvējams.
J. Lejnieks atgādina, ka Ministru kabineta noteikumi “Rīgas vēsturiskā centra saglabāšanas noteikumi” to paredzēs.
J. Dambis informē, ka vietas plānojuma priekšlikums ir ietverts VKPAI izstrādātajā dokumentā “Vīzijā 2020” un ka arh. G. Birkerta piedāvātais Okupācijas muzeja paplašinājums ir pats labākais no tiem, kas ir bijuši.
A. Cinis atzīst, ka Okupācijas muzeja paplašināšanas ideja ir pārliecinoša, izsaka pārliecību, ka Strēlnieku laukuma pazemes daļā iespējams loģiski atrisināt transporta jautājumus, un Rīgas domes 2003. gada decembra seminārā pausto ideju gaismā aicina abus priekšlikumus saistīt arī ar  mākslas galerijas attīstību Rātslaukuma pazemē.
Dz. Upmace pauž uzskatu, ka Okupācijas muzeja, tāpat arī mākslas galerijas un Rīgas domes autostāvvietu attīstība jāskata Rīgas vēsturiskā centra un tā aizsardzības zonas teritorijas plānojuma kopsakarībās.
P. Strancis piedāvā balsot par to, ka Padome paplašināšanas ideju principiāli atbalsta, un konkrēto risinājumu izskatīt pēc Rīgas vēsturiskā centra un tā aizsardzības zonas teritorijas plānojuma pieņemšanas.
J. Dambis iebilst, ka Padomei ir iesniegts konkrēts priekšlikums un ka no tās tiek gaidīta attieksme pret konkrēto ideju.
V. Štrams uzskata, ka par konkrēto risinājumu spriest ir pāragri, un, citējot latviešu parunu “dāvinātam zirgam zobos neskatās”, aicina nemanipulēt ar pasaulē zināmu vārdu.
R. Pētersons, principā neiebilstot pret projektu konkursa ideju, aicina novērtēt arhitekta cēlo žestu un atgādina, ka privātam muzejam piesaistīt līdzekļus projekta īstenošanai ir ievērojami vieglāk, ja to izstrādājis pasaulē zināms arhitekts.
J. Lejnieks pauž pārliecību, ka arhitektam Gunāram Birkertam ir tiesības uz kādu ēku Rīgā un kā, būvējot pēc ad hoc principa, soli pa solim, šī minimālās formās izteiktā arhitektūra netraucēs apkārtnes attīstību.
A. Cinis ierosina nebalsot par arh. G. Birkerta priekšlikumu un izskatīt to pēc Rīgas vēsturiskā centra un tā aizsardzības zonas teritorijas plānojuma pieņemšanas.
D. Neiburga ierosina balsot par Okupācijas muzeja paplašināšanu. Lēmums pieņemts vienbalsīgi. 
Pēc D. Neiburgas ierosinājuma Padomes locekļi balso par arh. G. Birkerta piedāvāto Okupācijas muzeja rekonstrukcijas projekta vīziju: “par” – J. Asaris, J. Dambis, J. Lejnieks, A. Kronbergs, “pret”  - J. Krastiņš, “atturas” – A. Cinis, D. Neiburga, P. Strancis, V. Štrams Dz. Upmace.

3. Ēkas rekonstrukcijas projekta (adrese: Kr. Barona iela 12, Rīga; projektētājs: “Arhitekta J. Pogas birojs”) atkārtota izskatīšana (projekta iesniedzējs: “Arhitekta J. Pogas birojs”)
Pēc Padomes uzaicinājuma - arhitekta Jura Pogas priekšnesums.
J. Lejnieks atzinīgi vērtē projekta priekšlikumā ietvertās idejas par brandmūra aizsegšanu, vienlaikus paužot uzskatu, ka tas būtu darāms ar plāna ekrāna palīdzību.
J. Krastiņš atkārtoti atgādina, ka piebūve ir nepieciešama.
J. Dambis informē par VKPAI viedokli: jauns apjoms nav pievienojams.
D. Neiburga informē par UNESCO LNK Kultūras programmu padomes sanāksmi, kurā Benjamiņu nama piebūves priekšlikums ir ticis noraidīts.
V. Štrams velk paralēles starp diviem kultūras pieminekļiem - Okupācijas muzeju un Benjamiņu namu, atgādinot, ka pret viena paplašināšanu VKPAI neiebilst, bet pret otru – iebilst.
J. Lejnieks norāda uz atšķirībām starp Okupācijas muzeju, kas ir sabiedriska ēka, un Benjamiņu namu, kas ir pilsētas villa vienai ģimenei, no kuras šobrīd vēlas iztaisīt viesnīcu tā vietā, lai tā atkal kļūtu par kādas ģimenes rezidenci vai augstas klases biroju.

A. Cinis iebilst, ka neviena naftas magnātu ģimene šajā ēkā neizvietos muzeju, turpretī viesnīcas funkcija paradīs to plašākai sabiedrībai pieejamu.
J. Krastiņš atsaucas uz starptautiskā praksē pielietoto principu, kas prasa, lai augsta ranga piemineklis būtu publiski pieejams.
J. Dambis piebilst, ka Okupācijas muzejs un Benjamiņu nams nav salīdzināmi arī atšķirīgo pilsētbūvniecisko situāciju dēļ. 
J. Krastiņš principiāli atbalsta projekta priekšlikumu, raksturojot to kā labu profesionālu risinājumu un uzsverot, ka dogmatisku pieņēmumu dēļ nevajadzētu pieļaut Benjamiņu nama degradāciju.
Pēc D. Neiburgas un J. Asara ierosinājuma Padomes locekļi balso par konkrēto risinājumu: “par” – A. Cinis, J. Krastiņš, P. Strancis, V. Štrams, “pret” - J. Asaris, J. Dambis, J. Lejnieks, Dz. Upmace, “atturas” – A. Kronbergs, D. Neiburga.
Krastiņš aiziet 17.54.
Nākamā sēde notiks 2004. gada 7. janvārī 16.00.
Sēdi slēdz 17.55.
J. Asaris

A. Cinis

J. Dambis

J. Krastiņš

A. Kronbergs

J. Lejnieks

D. Neiburga

P. Strancis

V. Štrams

Dz. Upmace

Z. Redberga